Першого липня завершається довгий шлях Хорватії до ЄС. Зруйнована у 90-их роках колишня частина Югославії нарешті стане повноправним членом об’єднання. Однак, особливого ентузіазму щодо перспектив на майбутнього членства серед населення не спостерігається.
В Брюсселі, політичній столиці Європейського Союзу, вже почались святкування з нагоди поповнення родини. Яких змін очікувати пересічним хорватам?
"Багато елементів повсякденного життя країни змінилося ще у процесі запровадження нових законів відповідно до вимог гармонізації з ЄС. Однак, звичайно, новим буде відчуття безпосередньої належності до клубу, можливості пересуватися безперешкодно по всій території ЄС", - каже Джеймс Кер-Ліндсі з Лондонської школи економіки.
Повне членство також означає, що Хорватія відтепер торгуватиме без митного тарифу своїми товарами на ринках ЄС. Хорватські посадовці кажуть, що йдуть на цей крок цілком свідомо.
"Ми стрибаємо у холодну воду і почнемо плисти. Але ми вирішили стрибнути у цю воду, тому що віримо, що на фінішу на нас чекає нагорода. Ця нагорода – добробут громадян нашої країни", - каже президент хорватської торговельної палати Надан Відошевіч
Після п’яти років економічної кризи в Європі, опитування громадської думки вказують на те, що лише невеликий відсоток хорватів мають довіру до європейських інституцій.
У той же час Хорватія сама переживає власну кризу. Державний борг зростає, облігації державного займу майже знецінились. ЄС вже виділило 655 мільйонів євро допомоги Хорватії най цей рік.
Разом з виходом на європейські ринки Хорватія відкриває для конкурентів і свої. Дехто з аналітиків занепокоєні, що конкурентно слабкі місцеві бізнеси не виживуть. .
"Ми працювали дуже важко протягом 10 років партнерства і тепер обидві сторони розуміють, що ми вступаємо у шлюб, який потребуватиме не менше наполегливої праці", - говорить Коріна Стюарт з Європейського центру політики.
Разом з тим, гроші ЄС допоможуть Хорватії відбудувати свій історичний спадок у таких містах, як наприклад Дубровнік. Щоправда, у країні досі відчувається образа по відношенню до Європи, яка, на думку деяких хорватів, не втрутилась вчасно і не зробила достатньо, щоб зупинити Балканський конфлікт.
"Багато хто у південно-східній Європі був обурений тим, що минулого року ЄС отримав Нобелівську премію миру. Однак, думаю, що цілком чесно стверджувати, що великим чином стабільність у регіоні стала можливою саме завдяки процесу розширення ЄС", - додає Джеймс Кер-Ліндсі з Лондонської школи економіки.
Тим часом, зміни, які вже відбулись в Хорватії, каже Кер-Ліндсі, надихають і інші країни-кандидати, як то Сербію. Він вірить, що першого липня і самі хорвати зможуть порадіти за свою власну країну, яка за двадцять років зробила великий прогрес.
"Багато елементів повсякденного життя країни змінилося ще у процесі запровадження нових законів відповідно до вимог гармонізації з ЄС. Однак, звичайно, новим буде відчуття безпосередньої належності до клубу, можливості пересуватися безперешкодно по всій території ЄС", - каже Джеймс Кер-Ліндсі з Лондонської школи економіки.
Аналітики занепокоєні, що конкурентно слабкі місцеві бізнеси не виживуть
"Ми стрибаємо у холодну воду і почнемо плисти. Але ми вирішили стрибнути у цю воду, тому що віримо, що на фінішу на нас чекає нагорода. Ця нагорода – добробут громадян нашої країни", - каже президент хорватської торговельної палати Надан Відошевіч
Після п’яти років економічної кризи в Європі, опитування громадської думки вказують на те, що лише невеликий відсоток хорватів мають довіру до європейських інституцій.
У той же час Хорватія сама переживає власну кризу. Державний борг зростає, облігації державного займу майже знецінились. ЄС вже виділило 655 мільйонів євро допомоги Хорватії най цей рік.
Разом з виходом на європейські ринки Хорватія відкриває для конкурентів і свої. Дехто з аналітиків занепокоєні, що конкурентно слабкі місцеві бізнеси не виживуть. .
Європа, на думку деяких хорватів, не втрутилась вчасно і не зробила достатньо, щоб зупинити Балканський конфлікт
Разом з тим, гроші ЄС допоможуть Хорватії відбудувати свій історичний спадок у таких містах, як наприклад Дубровнік. Щоправда, у країні досі відчувається образа по відношенню до Європи, яка, на думку деяких хорватів, не втрутилась вчасно і не зробила достатньо, щоб зупинити Балканський конфлікт.
"Багато хто у південно-східній Європі був обурений тим, що минулого року ЄС отримав Нобелівську премію миру. Однак, думаю, що цілком чесно стверджувати, що великим чином стабільність у регіоні стала можливою саме завдяки процесу розширення ЄС", - додає Джеймс Кер-Ліндсі з Лондонської школи економіки.
Тим часом, зміни, які вже відбулись в Хорватії, каже Кер-Ліндсі, надихають і інші країни-кандидати, як то Сербію. Він вірить, що першого липня і самі хорвати зможуть порадіти за свою власну країну, яка за двадцять років зробила великий прогрес.