Френсіс Гауген, колишня працівниця соцмережі Facebook, звинуватила компанію у свідомому небажанні боротись проти дезінформації та мови ненависті.
Подробиці Гауген розповіла в ефірі популярної інформаційної програми 60 Minutes на телеканалі CBS News. Місяць тому вона анонімно подала скаргу на компанію до правоохоронних органів, таємно скопіювавши тисячі сторінок внутрішніх документів Facebook. Вперше про це написала газета Wall Street Journal. Однак саме у телевізійному інтерв'ю Гауген вперше розкрила свою особистість.
"Я постійно помічала у Facebook, що існував конфлікт інтересів між тим, що добре для громадськості, і тим, що добре для Facebook. І Facebook знову і знову обирав власні інтереси, як-то заробляння грошей", - сказала Гауген в інтерв'ю.
Гауген - 37 років, вона має програмістську й бізнес-освіту й закінчила Гарвард, 15 років пропрацювала у технологічних компаніях Google і Pinterest, а у травні звільнилась із Facebook. Вона розповіла, що внутрішні дослідження соцмережі свідчать, що компанія брехала, коли публічно говорила про свою відданість боротьбі проти мови ненависті, насильства й дезінформації, і це мало вплив на громади в усьому світі. Зокрема, Facebook було використано для розпалювання етнічної ворожнечі у Бірмі у 2018 році.
За словами Гауген, у компанії усвідомлювали наслідки, однак саме такий контент краще утримував користувачів, й вони більше переходили за посиланнями на рекламу й таким чином приносили соцмережі більші прибутки.
За словами Гауген, у Facebook розуміли виклики виборів президента США 2020 року й увімкнули систему безпеки для зменшення дезінформації, але це було тимчасово, й соцмережу використали для організації штурму Капітолію 6 січня.
Документи, оприлюднені Гауген, також свідчать, що також соцмережа Instagram, яка належить Facebook, негативно впливала на психічне здоров'я підлітків, роздмухуючи їхні страхи щодо власної зовнішності.
У відповідь на запит програми 60 Minutes, у Facebook прокоментували звинувачення так: “Щодня наші команди змушені балансувати між захистом прав мільйонів людей на вільне висловлювання й потребою зберігати платформу безпечним і позитивним місцем. Ми продовжуємо робити суттєві поліпшення у боротьбі проти дезінформації та шкідливого контенту. Припустити, що ми заохочуємо негативний контент і нічого з ним не робимо - просто неправда. Якби якесь дослідження знайшло можливість подолати ці складні виклики, то технологічна індустрія, уряди й суспільство вже давно б вирішило цю проблему".
У матеріалі використані джерела: CBS News
Дивіться також: Що потрібно аби твори українських художників продавалися у США? Відео
Your browser doesn’t support HTML5
Що потрібно аби твори українських художників продавалися у США? Відео